Inflace
- jeden ze základních makroekonomických ukazatelů
- projev nerovnováhy v ekonomice, nacházející svůj výraz ve všeobecném vzestupu cenové hladiny.
- definice inflace a její pojetí se různí
- inflace se chápe buď jako mnoha faktorový jev, nebo jako důsledek nadbytku peněz v ekonomice ve srovnání s množstvím zboží na trhu
- prakticky se inflace měří měří jako vzestup cenové hladiny pomocí cenových indexů a to buď:
- Indexu spotřebitelských cen – na základě cen spotřebního koše zboží což je 754 nejběžnějších položek, stanovuje inflaci a míru inflace
- Index cen výrobků – sleduje vývoj cen výrobců a velkoobchod (ceny bez DPH)
Z indexu spotřebních cen se dále odvozuje:
- čistá inflace – ukazatel ČNB, počítá se z neúplného spotřebního koše po vyloučení položek s regulovanými cenami, dotacemi a nepřímých daní
- korigovaná inflace – je vypočtena z čisté inflace odečtením vlivu cen potravin , vliv cen potravin sleduje ČSÚ dále v souvislosti s ročním obdobím a přírodními podmínkami
Stádia inflace
- MÍRNÁ INFLACE
- roční vzestup cenové hladiny zpravidla několik procent
- nižší než 10 %
- tempo růstu cen nepřevyšuje tempo růstu HDP, dochází k reálnému růstu
- při vyšší inflaci blíže k 10% nejsou plně využity výrobní a pracovní kapacity, důsledkem je nezaměstnanost, nižší export
- PÁDIVÁ INFLACE
- 10 % – 99 %
- Tempo růstu produktivity práce je vyšší než tempo růstu cen
- kapitál se proto přesouvá do spekulační sféry nebo je rychle přeměněn ve zboží
- dochází ke znehodnocování peněz, porušena úvěrová soustava a vnější hospodářské vztahy
- HYPERINFLACE
- vyšší než 100 %
- peníze přestávají působit jako všeobecný ekvivalent směny
- přechází se na naturální směnu jako náhradní ekvivalent se používá cizí měna
- má nepříznivý dopad na ekonomiku, výrobu, obchod
- ekonomiky míří ke krizi
další méně používané druhy inflace:
- inflace oběživá – zvětšování zásob peněz, zrychlení oběhu peněz, rozšířením bezhotovostního způsobu placení (porušení kvantitativní rovnice směny)
- inflace úvěrové – je charakterizovaná úvěrovou expanzí, vlivem růstu vkladů
- inflace mzdová – jde o předstih růstu mezd před produktivitou
- inflace cenová – je typická růstem cen výkonů a nepřímých daní
Rozdělení inflace podle ČSÚ a ČNB
- Základní inflace – při odhadu inflace jsou brány v úvahu tyto činitelé:
- setrvačnost chování firem a spotřebitelů
- rezerva využívání výrobních kapacit
- tržní vlivy
- inflační působení růstu cen
- změny dovozních cen
- příliv zahraničního kapitálu
- Druhotná inflace (jednorázová)
- růst cen při liberalizaci a při uvolňování státní regulace
- důsledek jiných centrálních zásahů
Způsoby vyjadřování míry inflace:
- Průměrná roční míra inflace – srovnání inflace posledního roku s předchozím
- Meziroční inflace – srovnání stejných měsíců v běžném a minulém roce
- Průměrná inflace od počátku roku – srovnání průměrné inflace od počátku rok use stejným obdobím minulého roku
- Srovnání konkrétního měsíce běžného roku – s měsícem prosincem z předchozího roku
- Krátkodobá inflace – měsíční inflace – změna cenové hladiny ve sledovaném měsíci¨
Vnější vlivy na inflaci
- vývoj světových cen, surovin, energií
- přírodní katastrofy
- odchylky devizových kurzů
- změny v podmínkách zemědělské výroby
Negativní důsledky inflace
- znehodnocuje úspory
- zvyšuje nejistotu o budoucích cenách
- nutí investory krátkodobě investovat
- snižuje dynamiku hospodářského růstu
- cíl ČNB je stabilizovat inflaci, 2%