NORMOBLASTOVÁ A MEGALOBLASTOVÁ VYÝVOJOVÁ ŘADA
Erytropoéza – proces tvorby a vývoje červené krvinky
- tvoří z nediferenciovaných kmenových buńěk prekurzory, které obsahují jádro
- vypuzením jádra z prekurzorových buňek (normoblastů) vznikají retikulocyty
- retikulocyty vyzrávají v erytrocyty
- řízení erytropoézy se děje hlavně pomocí hormonu erytropoetinu
Poškozením žízení erytropoézy dochází k defektní erytropoéze, to se projeví:
- sníženou erytropoézou (dřeňová hypoplazie)
- nefunkční erytropoézou (dyserytropoéza)
- tvourbou defektních erytrocytů (anomálie červené krvinky)
Normoblastová vývojová řada:
- z kmenových buňek BFU-E a CFU-E vznikají prekurzorové buňky
- první morfologicky odlišnou buňkou je proerytroblast, následuje bazofilní normoblast, polychromní normoblast, ortochromní normoblast, retikulocyt a zralý erytrocyt
- (umět popsat jednotlivá stádia buněk)
- laboratorní stanovení
- mikroskopicky – spočítání obarvených retikulocytů v nátěrovém sklíčku ( brilantkresylová modř)
- průtokovým cytometrem – fluorescenční metoda
- analyzátory krvinek
Megaloblastová vývojová řada:
- probíhá za chorobných stavů – při nedostatku vit.B12 a kys.listové
- místo erytroblastů se tvoří megaloblasty a místo erytrocytů megalocyty (funkčně méně dokonalé)
- megaloblastová přeměna se projevuje poruchou ve vyzrávání jádra, to zaostává ve vývoji ve srovnání s cytoplazmou (jádru zůstává jemná chromatinová struktura nezralé buňky)
- výsledkem je buňka s velkým objemem, větším množstvím Hb, málo zralým a málo kondenzovaným jádrem
- porucha postihuje také bílou a destičkovou řadu (velké tyče a metamyelocyty, hypersegmentované megakaryocyty v kostní dřeni, hypersegmentace granulocytů v obvodové krvi)
ČERVENÁ KRVINKA
MORFOLOGIE, FUNKCE A FYZIOLOGIE ČERVENÉ KRVINKY
- bezjaderná buňka, nejpočetněji zastoupená
- má bikonkávní ( dvojvydutý) tvar, aby erytrocyt snesl opakované deformace při průniku kapilárou
- neobsahujé většinu nitrobuněčných organel (buňěčný fragment), erytrocyt je tvořen buňěčnou membránou, která uzavírá přesycený roztok hemoglobinu
- membrána erytrocytu je pevná a elastická (transport látek dovnitř a ven z buňky – pro udržení životaschopnosti erytrocytu, membrána ovlivňuje tvar a deformovatelnost erytrocytu)
- udržování struktury membrány a cytoskeletu vyžaduje značný přísun energie – ATP vznikající při glykolýze
- hlavní funkcí je přenos O2 z plic do tkání a CO2 opačným směrem (prostřednictvím Hb)
- erytrocyt přežívá v obvodové krvi 110 – 120 dní
- příčinou stárnutí erytrocytu je snižování aktivity enzymů sacharidového metabolismu, krvinka se zmenšuje, membrána ztenčuje, erytrocyt dostává kulovitý tvar – nemůže se pohybovat v kapilárním řečišti, je zachycen ve slezině, kde zaniká
ZÁKLADNÍ HODNOTY ČERVENÉ KRVINKY
- počet erytrocytů RBC: muži 4,5 – 6 . 1012/l, ženy 4 – 5 . 1012/l
- hematokrit Hct: muži 0,42 – 0,52, ženy 0,37 – 0,47
- centrifugace nesrážlivé krve (mikrohematokrit), na analyzátorech Hct=RBCxMCV
- střední objem erytrocytů MCV – přímé měření na analyzátorech, MCV = Hct/RBC ….
- h.: 85 – 100 fl
- šíře distribuce erytrocytu RDW 0,11 – 0,16, populace erytocytů dle objemu